Standard of living in Sweden 1992
Svensk levnadsstandard 1992
This survey deals with the amount of material standard people consider as necessary, and to what extent the respondent lacks these necessities. The questionnaire was divided into following main topics: Household composition; Housing; Education and occupation; Working conditions and leisure; View on own material standard; Attitudes toward the welfare state, poverty and social assistance; and Health and social contacts. Besides data collected from the interview, this study contains data from administrative records concerning incomes and transfers, both for the respondent and spouse if any. All register data refer to income year 1991. A similar study was conducted in Great Britain 1985 by Johanna Mack and Stewart Lansley.
Undersökningen har flera syften, men är i första hand ett försök att avgöra vilken konsumtion som en vuxen svensk anser nödvändig för att inte vara fattig. En konsensuell definition av fattigdom betyder i detta sammanhang sådan avsaknad av materiell konsumtion eller resurser som en betydande majoritet av medborgarna anser nödvändig. Syftet är också att koppla frågor kring materiell fattigdom till andra relevanta områden, såsom attityder till arbete, faktiska arbetsförhållanden, subjektiv evaluering av den egna situationen, adaptiva preferenser - dvs i vilken mån människor väljer att förklara sin situation som ett utfall av fritt val snarare än påtvingad nödvändighet - samt attityder till omfördelning, rättvisa och socialpolitik. Datainsamlingen har skett via ett standardiserat frågeformulär i vilket frågorna strukturerats kring följande huvudteman: Hushållets sammansättning; Bostadssituation; Utbildningsbakgrund och sysselsättningsförhållanden; Arbetsförhållanden och fritid; Syn på egen materiell standard; Attityder till välfärdssamhället, fattigdom och socialbidragstagande; samt Hälsa och sociala kontakter. Undersökningens kärna gäller vilken materiell standard som människor idag betraktar som nödvändig och i vilken utsträckning man saknar dessa nödvändigheter. Förutom de uppgifter som samlats in vid intervjutillfället har materialet kompletterats med registeruppgifter av olika slag. Det gäller såväl inkomstdata som uppgifter om transfereringar. Uppgifter om både skattepliktiga som icke skattepliktiga transfereringar har påförts. Förutom registerdata för intervjupersonerna har också motsvarande information lagts till som avser eventuell make/maka. Samtliga registeruppgifter gäller inkomståret 1991. Datamaterialet ger en god representativitet vad gäller befolkningens demografiska sammansättning. Det kan dock konstateras att hushåll med låga inkomster är underrepresenterade. Variabel 375 kan användas för att kompensera det skeva bortfallet. Undersökningen har en förlaga i en liknande studie genomförd i Storbritannien 1985 av Johanna Mack och Stewart Lansley. I förhållande till den studien är dock en hel del frågor 'försvenskade'. Se avsnittet bortfall i Halleröd m.fl: Konsensuell fattigdom
HOUSING
BOENDE
OCCUPATIONS
YRKEN
CONSUMPTION
KONSUMTION
HEALTH
HÄLSA
SOCIAL WELFARE
SOCIAL VÄLFÄRD
INCOME DISTRIBUTION
INKOMSTFÖRDELNING
INTERPERSONAL RELATIONS
MELLANMÄNSKLIG RELATION
JOB SATISFACTION
ARBETSTILLFREDSSTÄLLELSE
QUALITY OF LIFE
LIVSKVALITET
UNEMPLOYMENT
ARBETSLÖSHET
EQUIPMENT
UTRUSTNING
ECONOMIC CONDITIONS
EKONOMISKA VILLKOR
TAXATION
BESKATTNING
INCOME
INKOMST
SOCIAL SECURITY BENEFITS
SOCIALFÖRSÄKRINGSFÖRMÅNER
HOUSING ECONOMICS
BOSTADSEKONOMI
STANDARD OF LIVING
LEVNADSSTANDARD
AUTONOMY AT WORK
AUTONOMI I ARBETET
WORK ATTITUDE
INSTÄLLNING TILL ARBETE
BASIC NEEDS
GRUNDLÄGGANDE BEHOV
WORKING CONDITIONS
ARBETSFÖRHÅLLANDEN
HOUSEHOLDS
HUSHÅLL
LEISURE TIME ACTIVITIES
FRITIDSAKTIVITETER
SOCIAL ACTIVITIES (LEISURE)
SOCIALA AKTIVITETER (FRITID)
Landing page for the dataset
Landningssida för datasetet
Umeå University
Umeå universitet
Sweden
Sverige